KURZUS: Közlekedéstechnika II.

MODUL: 5. A légi közlekedés eszközei

5.1 Repülőgépek osztályozása, felépítése

|  | 5.1 Repülőgépek osztályozása, felépítése
| Tevékenység: Olvassa el a jegyzet VI. fejezetének 3-8. oldalán található tananyagot. A szöveg tanulmányozása közben az alábbiakra figyeljen: - Tanulja meg a légi közlekedési eszközök repülési elv szerinti csoportosítását (1. táblázat). - Tanulja meg, milyen elv alapján repülnek az aerostatikus és az aerodinamikus közlekedési eszközök. Fogalmazza meg, melyik esetben miből származik a repüléshez szükséges felhajtóerő. - Tanulja meg a mach-szám jelentését (ezt az elektronikus tananyagban találja meg). - Jegyezze meg, hogy sebességük alapján hogyan osztályozhatjuk a repülőgépeket, és melyik osztályba milyen sebességű gépek tartoznak. - Jegyezze meg, hogy hatótávolságuk alapján hogyan osztályozhatjuk az utasszállító repülőgépeket. - Jegyezze meg, hogy hajtóművük alapján hogyan osztályozhatjuk a repülőgépeket. Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha - Az aerostatikus és az aerodinamikus repülő eszközökre vonatkozó állításokról el tudja dönteni, hogy azok igazak vagy hamisak. - Felsorolásból ki tudja választani a Mach-szám fogalmát. - A sebességosztály megnevezéséhez párosítani tudja a konkrét haladási sebességeket. - Felsorolásból ki tudja választani az egyes utasszállító repülőgépek jellemzőit.
| További információk a tananyaghoz
| A Mach-szám
| A Mach-szám az alábbiak szerint határozható meg: Mach − szám = haladási sebesség hang terjedési sebessége az adott közegben
| Ez alapján az 1 Mach sebesség azt jelenti, hogy a repülőgép a levegőben hangsebességgel halad. A hang terjedési sebessége -15 Celsius fokos levegőben 322 m/s, azaz 1159,2 km/h, tehát 1 Mach ekkor 1159,2 km/h haladási sebességnek felel meg. A hang terjedési sebessége +20 Celsius fokos levegőben 344 m/s, azaz 1238,4 km/h, tehát 1 Mach +20 Celsius fokos levegőben 1238,4 km/h haladási sebességnek felel meg.
| Az arkhimédészi felhajtóerő
| Arkhimédész törvénye szerint a folyadékokba, vagy gázokba merülő testre felhajtóerő hat. Ez az alábbiak szerint számítható: F = V ∗ ρ ∗ g ahol F: felhajtóerő V: a test folyadékba vagy gázba merülő térfogata ρ : a folyadék, vagy gáz sűrűsége g: a nehézségi gyorsulás (9,81 m/s2)
| Az aerostatikus gépek ezt a felhajtóerőt használják ki a repüléshez. A hőlégballon például a nagy térfogatú ballonra ható felhajtóerő segítségével repül. Ha a ballonban levő levegőt felmelegítjük, akkor az kitágul, és egy része kiszorul a ballonból. A ballonban a melegítés hatására egyre kisebb tömegű levegő marad, míg egy adott helyzetben a felhajtóerő meghaladja a hőlégballon teljes tömegéből származó nehézségi erőt, és az elemelkedik a földtől. A felhajtóerő úgy is meghaladhatja a szerkezetre ható nehézségi erőt, hogy a ballont a levegőnél könnyebb gázzal töltik fel.
| Csupaszárny-repülőgép
| A jegyzetben említett csupaszárny repülőgépre jó példa az amerikai hadsereg által használt Lopakodó. (A jegyzet 5. oldalán a 2. bekezdésben szereplő "csupasz-árny" elválasztás sajtóhiba, a helyes elválasztás természetesen "csupa-szárny".)
Csupaszárny repülőgép
1. ábra

|  | Ellenőrző kérdések
| 1. Döntse el, hogy az alábbi állítás igaz vagy hamis!
A vitorlázó repülőgép az aerodinamikus repülő eszközök közé tartozik. |
| 2. Döntse el az alábbi állításról, hogy igaz vagy hamis!
A aerostatikus repülő eszközöknél a repüléshez szükség van meghatározott haladási sebességre. |
| 3. Mi a Mach-szám?
| A hang terjedési sebessége.
| A hangsebesség és a haladási sebesség hányadosa.
| A haladási sebesség és a hangsebesség hányadosa.
| 4. Jellemzően milyen sebességgel haladnak a kis sebességű repülőgépek?
| 1 Mach.
| 2-3 Mach.
| < 500 km/h.
| < 1200 km/h.
| 5. Mely utasszállító gépekre jellemzőek az alábbiak? 10-50 férőhely, hatótávolság több, mint 1000 km, sebesség kisebb, mint 600 km/h.
| A kis hatótávolságú repülőgépekre.
| A közepes hatótávolságú repülőgépekre.
| A nagy hatótávolságú repülőgépekre.